- aktualizované 24. júna 14:57
Hlasovali už aj Ince a Aksenerová
Odovzdať svoj hlas môže viac ako 59 miliónov oprávnených voličov a hlasoval už aj Erdogan. Šesťdesiatštyriročný politik hlasoval v Istanbule a zároveň sa vyjadril, že krajina zažíva "demokratickú revolúciu". Vo voľbách sa podľa jeho slov už zúčastnilo 50 percent voličov. Volebná komisia však zatiaľ žiadne oficiálne čísla nezverejnila. Svoje hlasy už odovzdali aj dvaja z najvážnejších protikandidátov Erdogana, ktorí zároveň upozornili na potrebu bdelosti v súvislosti s možnými volebnými podvodmi. Erdogan a jeho vládna strana sú favoritmi, no po prvý raz za 15 rokov čelí turecký líder zjednotenej a posilnenej opozícii. Odporúčame:Turecko nie je Rusko, reaguje analytička na možnú manipuláciu volieb, Erdogan vraj nemá nič isté Muharrem Ince zo sekulárnej opozičnej Republikánskej ľudovej strany (CHP) pritiahol davy a Meral Aksenerová z novozaloženej nacionalistickej Dobrej strany sa zase pokúša odlákať Erdoganových konzervatívnych voličov. Obaja však v nedeľu zmieňovali možné manipulácie hlasovania. Ince volil doma v meste Yalova na severozápade Turecka, zatiaľ čo Aksenerová novinárom v Istanbule povedala, že dúfa, že voľby budú prospešné a "skutočne odzrkadlia slobodnú vôľu voličov". Medzičasom sa však už začali šíriť správy o možnej manipulácii volieb, keď sa na sociálnych sieťach objavili videá, ktoré ukazujú ľudí odovzdávajúcich viac hlasovacích lístkov naraz. Predseda Najvyššej volebnej komisie Sadi Güven v tejto súvislosti informoval, že úrady už podnikli potrebné kroky.
Turecký systém má pripomínať americký
Tak ako v prezidentských voľbách je favoritom Erdogan, v tých parlamentných je jasným lídrom v prieskumoch jeho Strana spravodlivosti a rozvoja (AKP). V Turecku sa tento rok prvý raz konajú prezidentské a parlamentné voľby naraz, a ak Erdogan v tých prezidentských vyhrá, čo je vysoko pravdepodobné, nič už nebude stáť v ceste tomu, aby zaviedol zmeny, ktoré si nechal odhlasovať v minuloročnom referende. Podľa CNN by turecký politický systém mal po voľbách v niečom pripomínať ten americký: Funkcia premiéra zanikne, prezident sa stane automaticky aj šéfom vlády a bude v jeho kompetencii nominovať a odvolávať jej členov. Do vlády si bude môcť vybrať hocikoho podľa vlastného uváženia, čím sa zruší doterajšie pravidlo, že členmi vlády môžu byť len poslanci.Erdogan zruší výnimočný stav
Erdogan už prisľúbil, že prvou vecou, ktorú urobí na začiatku svojho ďalšieho volebného obdobia vo funkcii, bude zrušenie výnimočného stavu, ktorý Turecko zaviedlo po zmarenom pokuse o puč z júla 2016. Hoci tento sľub vyzerá sympaticky, podľa agentúry Associated Press to je skôr trik na voličov a v skutočnosti sa nič nezmení. Erdogan totiž doteraz potreboval výnimočný stav na to, aby mohol krajine vládnuť prostredníctvom dekrétov a sám od seba rozhodovať o kľúčových veciach vrátane zahraničných či domácich operácií proti Kurdom. Keď sa však teraz stane hlavou štátu aj na ďalšie volebné obdobie, v ktorom už bude platiť nové rozdelenie právomocí medzi jednotlivé zložky vedenia štátu, bude môcť robiť presne to isté čo doteraz aj bez výnimočného stavu.Demirtas musí kandidovať z väzenia
Napriek útlaku opozície zo strany Erdoganovho režimu a napriek tomu, že vládna strana úplne ovládla väčšinu vplyvných médií v krajine, sa podľa rešpektovanej tureckej analytičky Asli Aydintašbaš netreba obávať, že by boli voľby zmanipulované. "Turecko nie je Rusko," cituje ju CNN. Nie všetci však zdieľajú jej názor a viacerí analytici upozorňujú, že je ťažko hovoriť o slobodných voľbách, keď jeden z najobľúbenejších politikov v krajine v nich musí kandidovať z väzenia. Bývalý ľudskoprávny aktivista a právnik Selahattín Demirtas bol odsúdený na 142 rokov väzenia za údajnú podporu terorizmu, a to napriek tomu, že ústredným mottom jeho Ľudovej demokratickej strany (HDP) je odpor voči násiliu. Demirtasovým problémom z pohľadu Erdogana je v skutočnosti to, že je Kurd, ktorý bol tesne pred svojím uväznením silným Erdoganovým súperom a ako miláčik davov narúšal tureckým režimom šírený obraz, že všetci Kurdi sú nebezpeční teroristi.Strana HDP môže ohroziť AKP
Demirtas v skutočnosti nemohol viesť žiadnu predvolebnú kampaň, napriek tomu je jedným z dvoch najvážnejších Erdoganových protikandidátov v prezidentských voľbách, a tiež jeho strana HDP je jedným z dvoch subjektov, ktoré predstavujú aké-také ohrozenie pre Erdoganovu AKP v parlamentných voľbách. Ešte väčšie šance sa pripisujú koalícii zvyšných opozičných síl pod vedením Republikánskej ľudovej strany (CHP). Podľa analytikov je len malá šanca, že by HDP a CHP spoločnými silami dokázali poraziť Erdoganovu AKP, prípadne že by jeden z ich kandidátov za prezidenta dokázal poraziť samotného Erdogana, vylúčené to však nie je. Ak podľa očakávaní zvíťazí Erdogan, predĺži svoju víťaznú sériu, ktorú "ťahá" už od roku 2003. Vtedy vyhral svoje prvé parlamentné voľby a stal sa premiérom, víťazstvo si zopakoval aj vo dvoch nasledujúcich parlamentných voľbách, a následne, v roku 2014, zvíťazil aj vo voľbách prezidenta.Viac k témam: parlamentné voľby v Turecku, prezidentské voľby v Turecku, Recep Tayyip Erdogan, strana AKP, Turecko
Zdroj: Webnoviny.sk - Voľby v Turecku: Erdogan už hlasoval a objavili sa správy o možnej manipulácii (aktualizované) © SITA Všetky práva vyhradené.